Paskutiniais Statistikos departamento duomenimis, vidutinis atlyginimas Panevėžyje pirmą šių metų ketvirtį siekė 1355 eurus ant popieriaus, arba 874 eurus į rankas.
Pavarčius Užimtumo tarnybos darbo pasiūlymus, akivaizdu, jog kai kurie darbdaviai vis dar tikisi darbo jėgos rasti ir už minimalią algą, dabar siekiančią 642 eurus. Toks atlygis žadamas darbininkams prekybos, maisto gamybos, aptarnavimo sektoriuose.
Tačiau netrukus ir pastarųjų darbo vietų vadovams teks keisti savo požiūrį į darbuotoją. Vyriausybė išgirdo Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos pasiūlymą 88 eurais, arba 13,7 proc., pakelti minimumą.
Šį projektą dar svarstys Trišalė taryba, o galutinis sprendimas laukia rudenį, kai Seimui bus teikiamas 2022 metų biudžeto projektas.
Trišalė taryba, į kurią, be Vyriausybės ir darbuotojų atstovų, taip pat įtraukti nariai iš darbdavių gretų, dėl MMA iki šiol nerado bendro sutarimo. Vieni jų mažiausią atlyginimą siūlė kelti net 108 eurais per mėnesį, kiti – tik 62 eurais.
Dalis verslo organizacijų atstovų netgi siūlė apskritai peržiūrėti minimalios algos apskaičiavimo formulę ir į ją įtraukti darbo našumo kriterijų.
„Mano verslui dar didesnė minimali alga tikrai atsilieps, ir itin skaudžiai. Teks uždaryti dvi parduotuves Aukštadvaryje ir Puodžiūnuose. Ten tik aš viena ir teprekiauju“, – neslepia įmonės „Šilažolė“ savininkė Vidutė Stasė Audickienė.
Ji rajone turi 14 maisto prekių parduotuvių. Joms dabar ieško dviejų pardavėjų, siūlydama 650 eurų mėnesio algą, neatskaičius mokesčių, bet su galimais priedais.
„Realiai tik dviejose parduotuvėse mano pardavėjos gauna minimalią algą. Daugiau negaliu mokėti tik Aukštavaryje ir Puodžiūnuose, nes ten mūsų apyvarta siekia vos 200–300 eurų per dieną. Žiemą būna dar prasčiau. Paprasčiausiai neturiu iš ko ten mokėti pardavėjoms“, – pasakoja verslininkė.
Jos parduotuvės vietos žmonėms Aukštadvaryje ir Puodžiūnuose labai svarbios – pirkėjams nereikia maisto produktų ar gėrimų ieškoti toli nuo namų. Be to, šiuose kaimuose įkurtos dvi darbo vietos.
Bet jei minimali alga kils, verslininkė tvirtai pasiryžusi uždaryti pelno nenešančias ir vos išsilaikančias parduotuves.
„Man parduotuvė kainuoja ne tik atlyginimą. Šimtas eurų per mėnesį papildomai gal ir nedaug, bet per metus prisideda žymi suma. Gaila tų parduotuvių, pirkėjų, bet nuostolių irgi negaliu turėti“, – tvirtina V. S. Audickienė.
Ji sako kuo toliau, tuo labiau nesuprantanti valstybės valdžios sprendimų.
Panevėžio krašto verslininkai neslepia: jei pakils minimali alga, dalis smulkiųjų įmonių užsidarys, pasiųsdamos savo darbuotojus į Užimtumo tarnybą, o rinkoje išsilaikiusieji kels kainas.
Minimalios algos kėlimui pritaria Panevėžyje įsikūrusios picerijos „Antoni pica“ direktorius Dainius Dinsmonas. Tačiau ir jis prognozuoja, kad toks sprendimas vėl sukels kainas.
„Verslas bus priverstas branginti savo produkciją – kito varianto nėra. Pavyzdžiui, mes Panevėžyje klientų daugiau tikrai neturėsime, nes gyventojų natūraliai mažėja. Picas daugiausia valgo vaikai ir jaunimas: pirmų vis mažiau, antri emigruoja“, – tiesiai rėžia pašnekovas.
Dabar jo vadovaujamoje įmonėje nekvalifikuoti darbuotojai gauna minimalias algas ir papildomai užsidirba už triūsą po darbo valandų, savaitgaliais, šventinėmis dienomis. Padidinus minimalų atlyginimą, atlyginimai automatiškai pakils truputį, o darbdavį prislėgs dar didesnės išlaidos bei mokesčiai.
„Atlyginimą valdžia kelia, o pinigų tai neduoda. Juos imsime iš tos pačios apyvartos. Tad jei dabar pas mus pica kainavo nuo 5 iki 7 eurų, paskui bus apie 10 eurų“, – neslepia picerijos direktorius.
Anot jo, pakėlus mažiausius atlyginimus, kainos šoktelės ne tik maitinimo įstaigose – kils dar viena visuotinė brangimo banga Lietuvoje.
„Verslas supranta, kad norėdamas išlaikyti gerus darbuotojus privalo jiems pasiūlyti normalias algas. Bet dėl to jam teks labai suktis ir prisitaikyti, kad pats šioje situacijoje nesužlugtų“, – sako D. Dinsmonas.
Jis tik apgailestauja, kad liaudžiai pataikaudama šalies valdžia skuba įvesti naujoves tepraėjus porai mėnesių po sunkaus karantino. Maitinimo įmonės dar nespėjo nė ant kojų atsistoti po ilgos pertraukos, kai buvo uždarytos.
„Pas mus dar ir dabar bijo žmonės užeiti. Ateina ir stovi prie durų, nežino, ar jau leidžiama po karantino lankytis kavinėse. Blogai, kad pirma valdžia nusprendžia, rimtai nepasitarusi su verslu, o paskui visi kapstomės, kaip išeina“, – atsidūsta picerijos direktorius.
Ką pasakyti apie keliamą minimalią algą, jau nebežino ir gana nemažą kolektyvą Panevėžyje turinčios bendrovės „Švaros komanda“ vadovas Alfredas Vitkus. Jo įmonėje tiek valytojos, tiek žiemą sniegą stumdantys darbuotojai uždirba daugiau nei minimumą, bet vadovas sako nesuprantantis Vyriausybės sprendimų.
„Už minimalią algą jau šiais laikais rimto darbuotojo nebegausi. Bet nė nežinau, kas nuo to ir pasikeistų, jei būtų padidinta MMA. Va jei praplėstų neapmokestinamų pajamų dydžio ribas, tikrai būtų tiek žmogui, tiek mums geriau. Galų gale iš viso nebesuprantu, kas čia Lietuvoje darosi įvedus eurą“, – priduria verslininkas.
Du dešimtmečius gyvuojančios įmonės vadovas teigia, kad iki pakeičiant lito valiutą šalyje viskas buvo aiškiau. O dabar, anot jo, atrodo, kad Lietuva pasiekė neišsemiamą pinigų gyslą.
„Iš kur tų eurų tiek Lietuvoje atsirado? Pašalpas, dotacijas, kompensacijas visiems dalija, pensijas kelia, algas dabar reikės kelti – kaip gerai visiems. Bet bendras vidaus produktas, man atrodo, dėl to nesukuriamas, verslas, ypač smulkusis, priverstas stambėti arba žlugti“, – mano A. Vitkus.
Kad padidinus minimalią algą labiausiai nukentės smulkusis verslas, pabrėžia ir Panevėžio prekybos, pramonės ir amatų rūmų (PPAR) direktorius Visvaldas Matkevičius.
„Darbdaviams tokie sprendimai visada atsiliepia blogai, o ypač jei verslas yra smulkus. Didžiosioms įmonėms, kur atlyginimas jau seniai perlipęs MMA, nieko nebus, bet smulkieji, vidutiniai turės problemų“, – įsitikinęs Panevėžio krašto verslininkų atstovas.
Finansinės naštos prislėgti smulkieji, anot jo, tokius sunkumus paprastai išsprendžia kolektyvo sąskaita.
„Atleis vieną kitą darbuotoją ir jo vietoje eis dirbti patys vadovai – kito kelio nėra, jie tai patys pripažįsta“, – spėja V. Matkevičius.
Keldama minimalią algą valdžia, jo nuomone, pataikauja darbuotojų profsąjungoms. Nors Vyriausybė esą tarėsi dėl to su Trišale taryba, bet verslo balsas joje buvo mažiau girdimas.
O jei kas ir garsiau kalbėjo, V. Matkevičiaus nuomone, veikiausiai neturi už „minimumą“ dirbančių žmonių.
„Minimalios algos didinimas paveiks ne tik mažiausiai uždirbančius asmenis. Kai pajudini apatinę darbo rinkos grandinę, automatiškai grandininė reakcija pasiekia ir aukštesnes pajamas gaunančius. Juk nenatūralu bus, jei nekvalifikuotų darbuotojų atlyginimai prisivys kokio nors mokytojo ar kito kvalifikuoto darbuotojo algą. Kils nepasitenkinimas“, – prognozuoja Panevėžio PPAR direktorius.
V. Matkevičius neužtaria tų darbdavių, kurie gaudami didelį pelną, pavaldiniams temoka minimalų atlyginimą. Bet kitais atvejais, anot jo, reikia pagalvoti ir apie verslą.
„Apskritai tai minimali alga pas mus dar labai maža, palyginus su senosiomis Europos Sąjungos valstybėmis. Bet mes dar ekonomiškai ir neužaugome iki jų lygio“, – sako V. Matkevičius.
Valstybė, savo biudžetą surinkdama iš verslo, pasak verslininkų atstovo, neturėtų taip žaisti su darbo rinka, kuri šiais laikais Lietuvoje itin jautri.
„Sodros“ duomenimis, Lietuvoje 2021 m. balandį buvo apie 147 tūkst. darbuotojų, gaunančių minimalią algą ir mažiau. Biudžetinėse įstaigose tokių darbuotojų buvo apie 20 tūkst.
Komentarai
tegul greiciau bankrutuoja tie mazi vistiek is ju jokios naudos tik vis verkia ir verkia
Tai branginkit tą savo produkciją, tiesiog niekas nebepirks ir tuom viskas pasibaigs. Ir taip tos kainos užkeltos iki beprotybės, turėkit saiko.