Triskart daugiau nei pernai tokiu metu Panevėžyje stinga darbuotojų transporto ir apsaugos paslaugų sektoriuose, dvigubai daugiau reikia žmonių ir prekybos srityje. Visgi nedarbo lygis išlieka didesnis nei 15 proc.
Daugiau nei metai praėjo nuo pirmo karantino Lietuvoje ir pirmųjų stiprių nedarbo šuolių į seniai matytas aukštumas. Balandžio 1-ąją Užimtumo tarnyba šalyje užregistravo 259,8 tūkst. darbo neturinčių asmenų – tai 15,1 proc. visų šalies darbingo amžiaus gyventojų. Lygiai prieš metus pastarasis rodiklis siekė beveik 10 proc.
Staigiai kylančio nedarbo neišvengė ir Panevėžys. Užimtumo tarnybos duomenimis, čia bedarbių per metus padaugėjo daugiau nei 5 proc. ir šiuo metu darbo neturi 15,2 proc. darbingo amžiaus panevėžiečių.
Paradoksas: nedarbo lygiui kylant, darbo Panevėžyje siūloma gerokai daugiau nei pernai tuo pačiu metu. Užimtumo tarnybos duomenimis, balandžio 1-ąją mieste registruotos 799 laisvos darbo vietos, o tai yra 46,1 proc. daugiau nei prieš mėnesį ir 41 proc. daugiau, nei jų buvo 2020 metų kovą.
Labiausiai darbuotojų laukia transporto ir saugojimo veiklą vykdantys darbdaviai. Jų registruotų laisvų darbo vietų 3,3 karto daugiau nei pernai tuo pačiu metu ir 43 proc. daugiau nei šių metų vasarį. Kovą šie sektoriai Panevėžyje buvo pasirengę įdarbinti 96 žmones.
Pastarąją savaitę Užimtumo tarnyboje pasiskelbusios, jog ieško apsaugos darbuotojų, bendrovės „Secure Lithuania“ Panevėžio regiono vadovas Vytautas Kochanauskas pripažįsta, kad tokios paieškos sudėtingos visuose didžiuosiuose miestuose. Į šios bendrovės skelbimus kol kas niekas nereaguoja ir neskambina.
Praėjusiais metais tokiu laiku, pasak vadovo, vos įkėlus pranešimą apie laisvą darbo vietą, tekdavo jį greit trinti. Norinčiųjų įsidarbinti būdavo tiek, kad darbdavys turėdavo galimybę išsirinkti tinkamiausią kandidatą.
„Jei atlyginimas vos didesnis nei valstybės parama, kam vargti?“
V. Kochanauskas
Dabar, apsaugos įmonės atstovo teigimu, neliko iš ko rinktis – jei kas ir pasiteirauja dėl apsaugos darbuotojo vietos, dažniausiai neatitinka šiai profesijai keliamų reikalavimų.
„Manau, kad žmones tingėti pripratino pandemijos išmokos ir pašalpos. Jei atlyginimas vos didesnis nei valstybės parama, kam vargti?“ – svarsto V. Kochanauskas.
Neseniai, anot jo, Panevėžyje veiklą sustabdė gana nemažas kitos apsaugos įmonės skyrius, buvo atleistas būrys darbuotojų. V. Kochanauskas abejoja, ar likusieji be darbo skubės ieškoti pragyvenimo šaltinio, kol gaus nedarbo išmokas.
„Ir kada visa tai pasibaigs? Dedame skelbimus, mokame už tai pinigus ir – nieko. Vasarą gali būti dar blogiau, tada labiau nesinori dirbti. Spėju, nedarbas dar augs“, – mano vadovas.
Užimtumo tarnybos svetainėje apstu skelbimų ir dėl laisvų darbo vietų Panevėžyje tarptautinių krovinių gabenimų vairuotojams. Bernatonių kaime įsikūrusios transporto įmonės „Siramis“ vadovas Raimondas Jašinskas dėl to tokios situacijos irgi linkęs kaltinti bedarbiams mestą valstybės gelbėjimo ratą – pašalpas.
„Vairuotojų visada trūkdavo, bet dabar įdėję skelbimą net jokio skambučio nesulaukiame“, – pasakoja R. Jašinskas.
Jis svarsto: gal nuo tokių pareigų atbaido karantinas. Jis tolimųjų reisų vairuotojams davė daug nežinios – kone ne kas dieną keičiasi taisyklės ir jau darosi sunku suprasti, kaip dirbti.
„Mūsų sektoriuje vos spėjame sekti, kada reikia testo darbuotojams, kada nebereikia. Nėra aiškios komunikacijos, atsiranda painiava ir trikdo visą darbą“, – sako įmonės vadovas.
Anot jo, vyresni darbuotojai bijo leistis į kelią ir dėl grėsmės užsikrėsti koronavirusu.
Kol kas ši įmonė dar neieško vairuotojų užsienyje, ką daro dalis kitų transporto paslaugų teikėjų. Vis dėlto R. Jašinskas jau nebesigina ir tokios minties. Lietuvoje tolimųjų reisų vairuotojų darbas, anot jo, tampa vis mažiau patrauklus.
„Nežinau, kas bus, kai nebeliks 50–60 metų tolimųjų reisų vairuotojų. Jie dabar sudaro didžiausią dalį mūsų darbuotojų. Jaunimo nebedomina toks darbas, gal bijo dėl šeimos, vyrai nenori palikti žmonų“, – mano įmonės vadovas.
Paradoksas: nedarbo lygiui kylant, darbo Panevėžyje siūloma gerokai daugiau nei pernai tuo pačiu metu. P. ŽIDONIO nuotr.
Beveik du kartus daugiau nei vasarį ir 2,6 karto daugiau nei pernai kovą Panevėžyje siūloma darbo vietų didmeninės ir mažmeninės prekybos srityje. Užimtumo tarnyba dabar yra užregistravusi 144 tokius pasiūlymus.
Neseniai savo skelbimą internete įdėjusios maisto parduotuvės Rožyne vedėja Rita Kaminskienė taip pat guodžiasi, kad darbuotojų rasti sunkoka. Ieškantieji darbo paskambina, bet tuo viskas ir baigiasi.
„Nebenori žmonės dirbti. Gal pašalpų visi sotūs? Matome, kiek Užimtumo tarnyboje bedarbių, o juos prisikviesti – keblu“, – atsidūsta parduotuvės vedėja.
Artėja vasara ir šiai įmonei reikės likusias pardavėjas išleisti atostogų – tokiais atvejais parduotuvė jau ne pirmus metus ieško žmonių sezoniniam darbui.
Kartkartėmis pardavėjų ieško ir didieji prekybos centrai. Tam jie pinigų negaili ir reklamoms televizijoje.
„Esame didelė įmonė, kurioje nuolat vyksta daug įvairių karjeros pokyčių, tad natūralu, kad visuomet turime laisvų darbo pozicijų. Jų yra įvairiose srityse – prekybos, administracijos, gamybos ir logistikos“, – teigia prekybos tinklo „Iki“ komunikacijos vadovė Vaida Budrienė.
Ir didiesiems prekybos rykliams prisišaukti naujų darbuotojų šiuo metu ganėtinai sudėtinga.
„Darbuotojo kartais tenka ilgiau paieškoti. Rinkoje mažai tam tikros srities specialistų, būna metas, kai kandidatai apskritai nelinkę keisti darbą, taip pat kartais tam turi įtakos ir sezoniškumas. Parduotuvėje, logistikoje dirbančių darbuotojų ilgiau ieškome didžiuosiuose Lietuvos miestuose, tarp jų ir Panevėžyje. Juose nemaža darbo pasiūla ir didelė konkurencija“, – sakė atstovė spaudai.
Komentarai
Nori kad žmonės dirbtu už minimuma. Ieško vergų.
nepuskit miglos zmonems i akis.. kuri normali darbo vieta liko tuscia? visas biudzetas „uzgultas“, atsilaisvina etatas tik po mirties ar pensijos… o verslas ka, naudojasi, dusina, man pvz moka 330 i delna, dar pavagia svenciu dviguba, atostogu dali, na ir tt. Tai tokie ir neranda darbuotoju, manasis irgi neberas, kai as garsiai iseisiu.. tik eit tai nera kur
Kai darbdaviai ims vertinti darbuotojus, mokės atlyginimus o ne „pašalpas“ tada bus ir dirbančių.
Sveiki. Algos mazos. Ir pasalpos mazos lyginant su europos salim. Minimali valandos alga turi buti 15 euru. Uz bet koki darba.o uz aukstos kvalifikacijos dar daugiau iki 25 euru i val. Ir tada mieli darbdaviai bus okei. Uzteks mus bedarbius zemint.
Tai bent mąstymas, kaltos pašalpos, o ne darbdaviai nenorintys mokėti.
Daugiau kaip metai nedarbingas, užimtumo tarnyba nei karto nepasiūlė darbo, ieskokis pats, o pradedant jieskoti, darbdavys klausia kiek norėtum gauti alogs, net nenusivedes į darbo vietą ir parodęs koki darbą reiks dirbti ir kiek valandų, nors visur yra minimumas,
Imkit miško pramonė, pavasaris medelių sodinimas, darbo biržoje stovi skelbimas, paskambini, sako taip reikia darbuotojų, pradėti dirbti (darbo sutarčių neraso), dirbi už vadinama stafke, įrankių neduoda sodinimui, kistaus drabužių irgi ne, eini su savo, tai nueikit į mišką ir vienas pasodinkit 500medeliu pažiūrėsim per kiek laiko pasodinsit ir kiek gausit pinigų atšoks fantazija ir nebenorėsit dirbti, kitos įmonės siūlo po 12val,uz nedidelia alga,, nesistebiu kad žmonės bėga lauk iš šalies
Jei darbdaviai kaltina ubagišką pašalpą tai parodo jų begalinį ciniškumą ir visišką jų nužmogėjimą. Visi žinom kad už minimalią algą jie ieško beteisių vergų. Darbo birža įteisino tokią tvarką kad žūt būt ji turi atsiūsti tuos vergus
Nu gerai paskaičiuokim,kiek yra normali alga kad pilietis lietuvos galetų dirbti ir būt patenkintas.
Vyras jaunas stiprus.
Buto mokeščiai 150€
Paskola 150€
Kuras €40
Maistas 100€
Vaikų išlaikymas 100€
Internetas 15€
Telefo ryšio 10€
Automobilio išlaikymas,Drabužiai,vaistai ir daug visokių smulkmenų kurios kainuoja nepigiai ir ko dabar atsisakyt gali kad viskas būtina!
Dar čia minimalios sumos parašyta,va tokia turi būt pašalpa,kad išgyvent gerovės Lietuvoj 600€
O su dabartine pašalpa žmonės tik pūva ir grimsta i toki dugna kad jis nes gyvent nenori..
Tokiam žmogui net paskui nenori mokėt atlyginimų darbdaviai galvoja ai va tau užteks taip ir niekad neišbrisim iš šito liūno.
Tai kaip gali paskui normalus žmogus eit dirbt tų paprastų darbų kad į jį žiūri kaip i bomžą ir moka kaip bomžui.
Belieka tik gyvent tik iš pašalpos,nes jis jau būna sugadytas.
Na,jei darbdaviai vers darbuotojus skiepytis,tai tiktai dirbs patys.
„Jei atlyginimas vos didesnis nei valstybės parama, kam vargti?“ V. Kochanauskas – Nu tik pagalvok, kokie bjaurybes! Duodi jiems 5€ daugiau nei pašalpa , o jie nenori arti!!!
Vergų nebus jau ,o pašalpas gauna tas kas niekada nedirbs ir kad ir negaus jis pašalpos vistiek jis bus nereikalingas ,apie kokias pašalpas jūs šnekate ? Tos pašalpos ne už ačiū o reikia atidirbti .
Shah
Pašalpos pašalpos pašalpos kur jas skiria jauniems žmonėms sako aikit darbo ieškotis o ne pašalpų , galiausiai nebemokekite tu pašalpų tai pamatysite kas desis visi darbus turės…
Tai kelkit algas jus skudzai nevalyvi ir ateis zmones dirnti jusu prasto darbo, kurio nieks dirbt nenori. Idijotai.
Tamsta ką vadinat nevalyvais idiotais? Praverstų pažiūrėti į veidrodį…
Kuo ilgiau „džiaugsitės“ pašalpomis, tuo mažesnę gausit pensiją. Minimali alga kaupia pensijos dalis, pašalpa – ne.
retas kuris sulaukia pensijos, o sulaukus bazine kuo skiriasi nuo 30 metu isdirbtos? 10 eur? ar ne geriau dirbt ir kraut i kojine is juodu pinigu.
pensiju nesulauksim,o darbo reikia visiems,bet ne tokio kaip dabar.Darbdavys nori ,kad visus darbus nudirbtu vienas zmogus.Jeigu norit kad nebutu bedarbiu duokit visiem darbo.O VERGAI uz minimuma jau pavargo….visi turetu darbo kaip pries trisdesimt metu jeigu darbai butu paskirstyti pagal darbo pobudi.Apsaugos darbuotojas dirba,saugo kameras,stovi prie duru,valo krepselius.gaudo vagis ir dar daugiau,o gauna tik min.VIENAM toks kruvis.jus nenorit moketi.
kaime pas ukininka niekas uz 700 nebeina dirbti, o jus mieste siulot po 650 ir art kaip uz du? jus juokaujat?????